Lytterammer

http://voicethread.com/

**EN ERFARING OMKRING LYTTERAMMER I NORSKFAGET -** av Tom Rune Breivold, Åfjord videregående skole.

Etter å ha hatt suksess på svake og umotiverte grupper med skriverammer, bestemte jeg meg for en ny tilnærmin til produksjon av muntlig materiale. Jeg har de samme elevene i engelsk og i norsk og ville prøve ut en kreativ sjanger, nemlig hørespill. En rask spørrerunde på slutten av en tidligere time avslørte at dette var noe oldeforeldrene knapt hadde hørt om. Hørespill var noe kjedelig! Tidligere lydfiler produsert av elevene bestod av produksjoner hvor eleven leste sitt eget manuskript (livbøya!) med svært liten innlevelse. Dette ville jeg gjøre noe med! Å produsere video er tidkrevende og undertegnede bestemte seg raskt for å sette "ramme" metodikken på atter en prøve.

Teoretisk har leserammer og lytterammer mye til felles. Det forutsettes at eleven kan ha begrenset begrepsapparat eller efaring med å tilegne seg den nødvendige kunnskapen fra det som leses og det som spilles av, men må ha hjelp til å fokusere på ønsket område - bygge stein på stein. Elevene måtte klare å tilegne seg hørespill som sjanger og hvilke virkemilder som kjennetegner denne sjaneger og å kunne bruke disse selv. Slik utnyttet jeg metodikken:

-- oppgaven er vedlagt nederst på denne siden!

.
 * 1) Elevene fikk presentert oppgaven**: Å produsere et hørespill ut fra fritt valgt tema (... men ikke under beltestedet.) og de ville bli premiert karaktermessig etter hvor mange av kjennetegnene (virkemidlene) på et hørespill de klarte å få med i lydfila (se evlueringskriteriene på slutten av oppgaveteksten).
 * 2) Vi la bort oppgaven og undertegnede ba elevene sette seg godt til rette og sette ørene i lytteposisjon. Nå skulle de få høre hvordan og hva et hørespill var for noe.
 * 3) Jeg spilte av " Vår beste kunde " fra NRK Radioteatrets side med "Grufulle Grøss". Her finner du en rekke KORTE hørespill som er ganske så intense. Eleven var helt stille, faktisk syntes de det var okei.
 * 4) Ny oppgave. Denne gangen skulle de prøve å beskrive hva som gjorde neste hørespill spennende å lytte til. De fikk høre "[|Kelner]".
 * 5) Elevene syntes det var tøft, men litt heslig. Hva var tøft, jo at historien tok en overraskende vending. At det kom ting du ikke forventet. De hadde mange meninger. Flere glemte at de ikke brukte å si noe i timene.
 * 6) Ny oppgave. Nå skulle de lytte etter lyder i hørespillet. HVOR skjedde handlingen? NÅR skjedde handlingen? De fikk høre "[|Av jord er du kommet]" hvor lydene er svært viktig for å kunne forstå og leve seg inn i handlingen. Igjen overrasket elevene meg med å ha mange meninger om hva lydene gjorde med historien.
 * 7) Samtale: Var det andre ting som dere la merke til? De fleste hadde lagt merke til at det var FÅ personer og at hørespillene var rimelig korte. Noen hadde også fått med seg at det var lagt inn små morsomheter godt skjult i to av hørespillene.
 * 8) Elevproduksjon.

Det var tydelig at de aller fleste elevene hadde fått med seg hva som lå til grunn for et hørespill og at det å fokusere på en ting av gangen til å begynne med hadde fungert. Nå gjenstod å få elevene til å produsere hørespill selv. Elevene delte seg raskt inn i grupper og foretok innspillingen direkte i Fronter. Elevene fikk ikke lage manuskript, men fikk kun bruke stikkord. Ved å fokusere på enkeltområder strukturert har elevene klart å tilegne seg kunnskap om hørespill som sjanger og klart å produsere eksempel selv. Det så også ut som om flere klarte å nå inn til sin kreative sjel når de slapp å fokusere på flere momenter samtidig. Om jeg får tillatelse skal jeg legge ut eksempel på hva de produserte.

Nedlasting:



Googler du "listening frames" får du opp både teoretiske og praktisk lenker til materiale om lytterammer.